Automatická analýza medicínskych dát je živý výskum, ktorý prebieha po celom svete. Vedci, študenti, výrobcovia medicínskych zariadení – tí všetci hľadajú cesty, ako pomôcť lekárom s diagnostikou, aby mali viac času na liečbu pacientov.
Martin Tamajka vytvoril program, ktorý dokáže automaticky vyhodnotiť množstvo 3D snímok, ktoré vzniknú pri jednom vyšetrení magnetickou rezonanciou. V projekte sa zatiaľ zameral na snímky mozgu. Program zatrieďuje do troch skupín naskenované časti mozgu – sivú hmotu, bielu hmotu a mozgovomiechovú tekutinu. Prístup, ktorý navrhol, umožňuje pri zatrieďovaní identifikovať anomálie a upozorniť na ne lekárov. Uľahčuje tak diagnostiku ochorení ako Alzheimerova choroba, demencia, skleróza multiplex či nádory mozgu.
![](https://ipravda.sk/res/2017/02/06/thumbs/vyskum-vysledky-stu-informatika-umela-inteligencia-nestandard1.png)
V súčasnosti takto snímky najčastejšie vyhodnocovali rádiológovia. Tamajkov program im ušetrí hodiny práce. Snímky môže program spracovať napríklad v noci a lekára budú ráno čakať informácie potrebné na stanovenie diagnózy a určenie liečby. „Program využíva niekoľko postupov v informatike – počítačové videnie, strojové učenie a umelú inteligenciu. V prvom kroku bolo potrebné umelú inteligenciu naučiť čítať, čo vidí na snímke, a správne jednotlivé časti 3D obrazu – voxely (3D pixely) – rozlišovať a zhlukovať do zmysluplných celkov – supervoxelov. Najskôr musí program odstrániť okolité tkanivá ako lebka, oči a ďalšie nedôležité časti obrazu a umelá inteligencia musí potom správne zatriediť časti mozgu do sivej, bielej hmoty a mozgovomiechovej tekutiny. Neurónovú sieť som „učil“ rozpoznávať len zdravé mozgy, a teda pri anomáliách ako napr. nádor si nebude istá, kam časť snímky zaradiť. Toto môže byť upozornenie pre lekára, že v mozgu niečo nie je tak, ako má byť,“ vysvetlil Martin Tamajka.
V prvom rade musel stanoviť viac ako 50 parametrov, pomocou ktorých umelá inteligencia snímky vyhodnocuje, potom nasledovalo samotné učenie pod dohľadom „trénera“. Učenie prebiehalo pomocou stoviek snímok zdravého mozgu. V treťom kroku už umelá inteligencia pracovala sama a nasledovalo porovnanie jej výsledkov s výsledkami rádiológov. Nepočínala si zle, odlišnosť bola v rozsahu, v akom je to bežné aj vtedy, keď snímky vyhodnocujú ľudia.
![](https://ipravda.sk/res/2017/02/06/thumbs/umela-inteligencia-mozog-vyskum-veda-informatika-nestandard1.png)
Metóda, ktorú vyvinul, sa dá použiť aj na segmentáciu iných orgánov ľudského tela. Ako povedal, stačí umelú inteligenciu naučiť čítať snímky iného orgánu. Na projekte spolupracoval s firmou Siemens, ktorá je jedným z najväčších svetových výrobcov a dodávateľom medicínskych zariadení. „Bavilo ma pozerať sa na medicínu z pohľadu informatiky a pracovať s ľuďmi z klinickej praxe – s rádiológmi. Veľmi ma napríklad zarazila variabilita ľudského tela – postup, ktorý na jednom ľudskom mozgu fungoval spoľahlivo, na inom zlyhal. Hovorí sa, že každý človek je jedinečný, a toto stopercentne platí nielen o charaktere, ale aj o anatómií. Okrem toho vidím, že informatik môže mať veľmi rozdielny názor na to, ako by malo vyzerať používateľské rozhranie – darmo si budem myslieť, aké je najlepšie usporiadanie tlačidiel, keď expert z praxe je zvyknutý na niečo iné. Chvíľu to človeka zamrzí, no treba si uvedomiť, že systém má slúžiť najmä tým, čo ho používajú,“ dodal Tamajka.