Môžu detské sny predpovedať udalosti, ktoré sa stanú o štyridsať rokov v budúcnosti? Podľa výsledkov najnovšej štúdie zverejnenej v časopise eClinicalMedicine áno.
Výskum ukázal, že u detí, ktoré medzi siedmym a jedenástym rokom života pravidelne zažívajú nočné mory, môže byť takmer dvakrát vyššia pravdepodobnosť, že sa u nich do päťdesiatky vyvinie kognitívna porucha, čo je hlavný znak demencie. A dokonca môže byť až sedemkrát vyššia pravdepodobnosť, že im bude do päťdesiatky diagnostikovaná Parkinsonova choroba – oproti ľuďom, ktorých ako deti tak často zlé sny netrápili, píše spravodajský portál čt24.
Zlé sny = demencia v dospelosti?
„V roku 2022 som zistil, že u dospelých stredného a vyššieho veku, ktorí majú časté zlé sny a nočné mory, môže byť viac ako dvakrát vyššia pravdepodobnosť, že sa u nich v budúcnosti vyvinie demencia alebo Parkinsonova choroba,“ vysvetľuje vznik štúdie jej hlavný autor Abidemi Otaiku.
Veľká časť ľudí, ktorí v dospelosti mávajú nočné mory, podľa neho uvádza, že nimi trpela aj v detstve. A to ho prinútilo zamyslieť sa nad tým, či výskyt zlých snov v detstve môže predpovedať rozvoj demencie alebo Parkinsonovej choroby v neskoršom veku.
„Aby som to zistil, použil som údaje zo známej britskej štúdie z roku 1958, ktorá sleduje životy všetkých detí narodených v Anglicku, Škótsku a Walese v týždni od 3. do 9. marca 1958,“ popísal v článku, ktorý vydal na webe Conversation.
![24-ochrnutie.3x](https://ipravda.sk/res/2012/12/18/thumbs/24-ochrnutie3x-stvorec.jpg)
Spomínaný výskum monitoruje deti od narodenia až do smrti. Keď mali sedem a jedenásť rokov, zodpovedali ich matky na viaceré otázky týkajúce sa ich zdravia, vrátane toho, či sa im v predchádzajúcich troch mesiacoch zdali zlé sny.
Otaiku sa pozrel na to, ako sa neskôr u týchto 6991 detí vyvíjali kognitívne poruchy, vrátane Parkinsonovej choroby – a sledoval, či to nebolo častejšie u tých, ktorým sa v detstve zdali zlé sny. Ukázalo sa, že bolo. Čím pravidelnejšie mali deti nočné mory, tým väčšia bola pravdepodobnosť, že sa u nich vyvinie Parkinsonova choroba.
Pozoruhodné je, že v porovnaní s deťmi, ktoré nikdy nemali zlé sny, mali tie, ktoré nimi trpeli dlhodobo, o 76 % vyššia pravdepodobnosť rozvoja kognitívnych porúch a o 640 % vyššia pravdepodobnosť rozvoja Parkinsonovej choroby. Tento vzorec bol podobný ako u chlapcov, tak u dievčat.
Výsledky Otaikovho výskumu naznačujú, že pravidelné zlé sny a nočné mory v detstve môžu v neskoršom veku zvyšovať riziko rozvoja progresívnych ochorení mozgu a súčasne otvárajú novú potenciálnu cestu, ako by sa dalo v budúcnosti dnes obrovské množstvo týchto problémov znižovať – napríklad tým, že by sa znižovalo množstvo zlých snov.
Vedci zatiaľ nemôžu povedať, že zlé sny a nočné mory skutočne spôsobujú tieto ochorenia. Na to budú potrebné ďalšie štúdie.
Je dôvod na paniku?
Množstvo nočných mor, ktorými deti trpia, je podľa vedcov spojené s genetikou. A jeden z génov, o ktorom sa vie, že zvyšuje riziko, je spojený so zvýšeným rizikom vzniku Alzheimerovej choroby v starobe. Podľa Otaika je teda možné, že nočné mory aj progresívne ochorenie mozgu sú spôsobené spoločným súborom génov. „Tuším, že obe teórie by mohli byť pravdivé. To znamená, že nočné mory a progresívne ochorenie mozgu sú spojené spoločnou genetikou aj tým, že nočné mory priamo spôsobujú ochorenie mozgu tým, že narúšajú prvky spánku, ktoré obnovujú mozog,“ dopĺňa vedec.
![les, rodina, prechádzka, naháňačka, radosť](https://ipravda.sk/res/2021/12/12/thumbs/les-rodina-prechadzka-nahanacka-radost-stvorec.jpg)
Tieto zistenia síce znejú znepokojivo, ale podľa autorov to vlastne také zlé nie je. Z asi sedem tisíc detí zahrnutých do štúdie malo podľa matiek iba 268 (4 %) zlé sny dlhodobo. Medzi týmito deťmi sa do 50 rokov veku iba u sedemnástich z nich rozvinula kognitívna porucha alebo Parkinsonova choroba (6 %).
Je teda pravdepodobné, že u prevažnej väčšiny ľudí, ktorí majú v detstve nočné mory, sa diskutované ochorenia nevyvinú.